Képzeljünk el egy bolygót, amelynek 71%-át víz borítja.
Képzeljük el, hogy ezen a bolygón él egy faj, mely a planéta történetében valószínűleg csak egy villanásnyi időt tölt majd el felszínén, mégis léte alatt annyi szenvedést okoz a drága anyaföldnek…
… hogy az sosem bocsát meg neki.
Hogy hová tart az emberiség?
A feltett kérdésre kevesen tudják biztosan a választ, ők azonban többnyire titkolják. Ha mégis megszólalnak, valószínűleg a mindenkori vezetés bebizonyítja az ellenkezőjét, de legalábbis csökkenti a prognózisok eredményének jelentősségét. Ha globálisan ez a trend marad, azaz a politikusnak jobban hisznek az emberek, mint a tudósnak, akkor bizony hamarosan csúfos véget érhet a földi civilizáció, és ezt nem a kút fejemből ötlöttem ki.
A gyors változásokkal az evolúció képtelen lépést tartani. Értem ezalatt azt, hogy mind az emberi, mind az állati fejlődés túl lassú ahhoz, hogy a szélsőséges viszonyokhoz rövidtávon alkalmazkodjék. Próbáljunk meg európai létünkre akár egy hetet is eltölteni mondjuk Afrikában, lehetőleg ruha nélkül. Mit kapunk? Napszúrást. Vagy ismerkedjünk meg bennszülöttként a Közép-európai éghajlattal. 30 fokokban téli kabátban rohangálnánk Budapesten (ez nem vicc, nézzetek szét nyáron pl. a Váci utcában).
A média, sajnos elég felelőtlenül, a globális felmelegedést okolja az éghajlatbeli változások miatt. A globális felmelegedést azonban mi, emberek idézzük elő, valahogy sosem mutatnak rá kellőképp az ok-okozati összefüggésekre. Az átlagember pedig csak legyint, mondván, „ha más ember nem változtat az életmódján, én miért tenném”?
Vegyük sorra a globális szempontból legfontosabb problémákat:
(A kevésbé hangoztatott bár annál fontosabb)
-Az ózonpajzs elvékonyodása:
A 30-as évektől kezdődően a hűtőberendezések, a 60-as évektől kezdve pl. aeroszolok gyártásakor is felhasználták az ún. CFC-ket, a halogénezett hidrogéneket. Ilyen pl. a freongáz. Előnyük, hogy az élő szervezetre káros hatásuk nincsen, hátrányuk azonban, hogy a légkör felső rétegeibe jutva az O3 molekulából egy egyszerű mozdulattal O2-t csinálnak. Az ózon pedig, mint tudjuk, megvédi Földünket a Napból érkező káros ultraibolya sugaraktól.
Ha azonban az ózonréteg többé-kevésbé megadja magát, azaz mérete 50% alá csökken, ózonlyukról (ózonlikról, ahogy itt falun emlegetik) beszélünk. A fényszűrés hiánya idelent előbb-utóbb melanómát (bőrrákot) okoz, igaz fokozatos napozással fokozott védettséget szerezhetünk. Ez azonban lutri.
Az alábbi táblázat érdekességképp a freonok egyes fajtáinak környezetkárosító hatásait szemlélteti:
(forrás: [link] )
Ezeket az anyagokat ma már nem engedélyezik. Azonban tudnunk kell, hogy kb 1-1,5 évtized, mire az említett matériák a felső légkörbe kerülnek, az ózonlyuk növekedése tehát egy ideig még folytatódik
(A kismilliószor emlegetett, mégis csak részben igaz)
-A sarkvidékek olvadása, valamint azt ezt kiváltó globális felmelegedés
Kezdjük a tényekkel. A sarki jég olvadásával nem nő (számottevően) az óceánok vízszintje. A média mégis attól hangos, hogy akár métereket is emelkedhet a Földet borító vízfelszín. Ez oltári baromság. Miért? Dobjunk egy pohár whiskybe jégkockákat, nézzük meg mennyit emelkedik az ital szintje a pohárban, miközben olvad a jég. Bizony semennyit. A Föld esetében legfeljebb a sósvíz-édesvíz arány változik, elárasztani semmit sem fog a tenger.
A makroklíma mégis hatalmasat változhat. A sarkvidék ugyanis az azt borító hó valamint jég miatt fehér, a fehér felüleltről pedig tudjuk, (Shimnek köszi a kiigazításért) hogy minden fényt visszaver. Egyfajta hűtőként is felfoghatjuk az egészet, amit hamarosan mi, emberek kapcsolunk majd ki, talán örökre.
A kiotói egyezmény pedig úgy gondolom semmire sem lesz elég. Kezdjük azzal, hogy se India, se Kína nem írta alá, az a jópofa Bush (akit többször kívántam már a pokolba, mint bárki mást) pedig kéjes mosollyal lépett ki a megállapodásból, mondván hogy a gazdaság fejlődésének ne szabjunk határt, kérem! Jó kérdés, mire lesz elég a többi ország önmegtartóztatása. Sajnos amíg az olaj mozgatja a gazdaságot gyakorlatilag mindenhol a világon, alapvető változásra semmi esélyt nem látok.
Most is igaz azonban, hogy a gond nem a technikában van. Hanem?
Hanem a mi fejünkben.
A következőkben az olajalapú gazdaságot tárgyalom majd, annak minden előnyével s hátrányával együtt.
Folyt köv.
Gyorskeresés
Globális problémák I. rész
Képzeljünk el egy bolygót, amelynek 71%-át víz borítja. Képzeljük el, hogy ezen a...
[ ÚJ TESZT ]
Percről percre
-
PlayStation 5-re is megjelenik a Slime Rancher 2
A játék korai kiadása eddig csak PC-re és Xbox Series X/S-re volt elérhető.
-
A Gigabyte is visszaveszi alaplapjainak alapértelmezett tuningját
Az Intel Z790-es és B760-es vezérlőkhöz jár az Intel Baseline profil.
-
Olimpia előtti Samsung Galaxy Unpacked?
Több forrás is állítja, hogy a július 26-án kezdődő olimpia előtt Párizsban fogja megtartani második 2024-es Unpacked eseményét a Samsung.
-
Idén elmarad a BlizzCon
A hírek szerint más eseményeken lehet számítani a Blizzard idei bejelentéseire.
-
Lesz új Sony OLED tévé is idén
A Bravia 8 az LG Display által gyártott 4K panelt használja.
-
Streamingjövő: reklám?
A jobb célzott hirdetések érdekében adatplatformot indít a Warner Bros Discovery.
-
A Google és a találatok
A titkosított levelezést kínáló Tuta Mail arra panaszkodik, hogy a DMA bevezetése óta szinte eltűntek a Google keresőjéből.
-
Cisco-botrány, hoppá
A Cisco azt mondja, hogy a hackerek átjutottak a biztonsági eszközein, és a kormányok hálózatain keresztül kémkedtek, az ügy globális kiterjedésű.
-
Motorola Moto G24 Power teszt
Nagy az aksi, gyenge a hardver, amiből hosszú üzemidőre lehetne következtetni. Tényleg így van?
-
Kriptofőnök, 3 év börtön?
Az amerikai ügyészek keményebb, 3 éves börtönbüntetést akarnak elérni, miután Changpeng Zhao, a Binance korábbi vezérigazgatója bűnösnek vallotta magát a pénzmosásellenes törvények megszegésében.
-
LG 34GS95QE-B: OLED paneles, ívelt gamer monitor
Félmillió forintba kerül az LG új, 240 Hz-es gamer monitora. Megnéztük, mit tud!